Abeceda
Nemška abeceda ima 26 osnovnih črk, tri s preglasom Ä, Ö, Ü kot tudi ostri S (ß). Osnovne črke delimo na vokale - samoglasnike (A, E, I, O, U) in konzonante - soglasnike (B, C, D, F...). V nemščini vse samostalnike, osebna imena in imena dežel pišemo z veliko začetnico, enako tudi vse besede na začetku stavka in za piko. Glagole, zaimke in pridevnike pišemo praviloma z malo začetnico.
Črke
- Aa Affe opica
- Bb Ball žoga
- Cc Computer računalnik
- Dd Dach streha
- Ee Elefant slon
- Ff Fahrrad kolo
- Gg Gehirn možgani
- Hh Hafen pristanišče
- Ii Igel jež
- Jj Jacke jakna, jopa
- Kk Kleid obleka
- Ll Leiter lestev
- Mm Maus miš
- Nn Nase nos
- Oo Orgel orgle
- Pp Papier papir
- Qq Quark skuta
- Rr Radio radio
- Ss Sauna savna
- Tt Tiger tiger
- Uu Uhr ura
- Vv Vater oče
- Ww Wasser voda
- Xx Xylofon ksilofon
- Yy Yacht jahta
- Zz Zahn zob
Preglasi in ß
- Ää Äpfel jabolka
- Öö Öl olje
- Üü Überfall napad
- ẞß Straße cesta, ulica
Pomni: Če na svoji tipkovnici nimaš črk s preglasi ä, ö, ü in črke scharfes/ostri S (ß), lahkonamesto njih praviloma vedno uporabiš ae, oe, ue in ss.
Abeceda s črkovanjem
Črkovalna abeceda razvršča k vsaki črki besedo. Na ta način naj bi bila olajšana komunikacija, npr.: po telefonu, ker nekatere črke pogosto zvenijo podobno in vsega ne razumemo vedno pravilno. Priimek "Maier" bi se na osnovi črkovalne abecede slišal tako:
- M wie Martha, A wie Anton, I wie Ida, E wie Emil, R wie Richard. (= M kot Marta, A kot Anton, I kot Ida, E kot Emil, R kot Rihard.)
Črkovalna abeceda je uradno določena in sicer katere besede spadajo h kateri črki. Vendar med Nemčijo, Avstrijo in Švico obstojajo razlike.
črka | Nemčija (DIN 5009) |
Avstrija (ÖNORM A 1081) |
Švica |
---|---|---|---|
A | Anton | Anton | Anna |
Ä | Ärger | Ärger | Äsch (Aesch) |
B | Berta | Berta | Berta |
C | Cäsar | Cäsar | Cäsar / Charly |
Ch | Charlotte | - | - |
D | Dora | Dora | Daniel |
E | Emil | Emil | Emil |
F | Friedrich | Friedrich | Friedrich |
G | Gustav | Gustav | Gustav |
H | Heinrich | Heinrich | Heinrich |
I | Ida | Ida | Ida |
J | Julius | Julius | Jakob |
K | Kaufmann | Konrad | Kaiser |
L | Ludwig | Ludwig | Leopold |
M | Martha | Martha | Marie |
N | Nordpol | Nordpol | Niklaus |
O | Otto | Otto | Otto |
Ö | Ökonom | Österreich | Örlikon (Oerlikon) |
P | Paula | Paula | Peter |
Q | Quelle | Quelle | Quasi |
R | Richard | Richard | Rosa |
S | Samuel | Siegfried | Sophie |
Sch | Schule | Schule | - |
ẞ | Eszett | scharfes S | - |
T | Theodor | Theodor | Theodor |
U | Ulrich | Ulrich | Ulrich |
Ü | Übermut | Übel | Übermut |
V | Viktor | Viktor | Viktor |
W | Wilhelm | Wilhelm | Wilhelm |
X | Xanthippe | Xaver | Xaver |
Y | Ypsilon | Ypsilon | Yverdon |
Z | Zacharias | Zürich | Zürich |
V Nemčiji se vedno ne držijo uradne črkovalne abecede, zato za črko S pogosto uporabljajo ime Siegfried in za črko Z pojem Zeppelin. V Avstriji se ravno tako pogosto uporablja za Ch Christine, Johann za J in Zeppelin za črko Z.
Dvoglasniki
V nemščini pogosto uporabljajo diftonge. Diftongi so vokali, ki drug drugemu neposredno sledijo, kot na primer: : "ei”, “ie”, “ai”, “eu”, “äu” in “au”. Obravnavamo jih kot en sam glas.
- ei: Eis (= sladoled, led) , Eisenbahn (= železnica) , Eimer (= vedro)
- ai: Mai (= maj) , Hai (= morski pes) , Kaiser (= cesar)
- ie: Liebe (= ljubezen) , Dieb (= tat) , Miete (= najemnina, stanarina) (tukaj črke e ne izgovarjamo, ker črka i postane dolgi i)
- eu: Eule (= sova) , Euter (= vime) , Europa (= Evropa)
- äu: Häuser (= hiše) , Läuse (= uši) , Mäuse (= miši)
- au: Haus (= hiša) , Laus (= uš) , Maus (= miš)
Diftongi äu in eu v izgovoru zvenijo enako. Da bi ugotovili, kako jih pravilno pišemo, si pogledamo koren besede. Množina besede Haus se glasi “Häuser” in nikoli “Heuser”, čeprav se sliši enako. Drugi primeri:
- Maus (= miš) – Mäuse (= miši)
- Laus (= uš) – Läuse (= uši)
- Baum (= drevo) – Bäume (= drevesa)
Tudi diftonga ei in ai zvenita enako in se ju enako tudi izgovarja ("aj"). Tukaj ni pravopisnih pravil in tistih nekaj besed z "ai" (izgovorjeno kot -ei) se je treba enostavno naučiti.
Pomni: Pri diftongih ai in ei je veliko primerov, ko besede zvenijo enako, pišemo pa jih drugače:
- Saite (bei der Gitarre) (= struna (pri kitari)) – Seite (im Buch) (= stran (v knjigi))
- Waise (Kind ohne Eltern) (= sirota (otrok brez staršev)) – weise (klug sein) (= moder (biti pameten))
- Laib (ein Laib Brot, Käse) (= hlebec (kruh, sir)) – der Leib (Körper) (= telo (trup))
- Laiche (Fischeier) (= ikre (ribja jajčeca)) – Leiche (toter Körper) (= truplo (mrtvo telo))
- Main (Fluss in Deutschland) (= Majna (reka v Nemčij)) – mein (mir gehörend) (= moj (pripada meni))
Črka "h" in glasova "ch"in "sch"
Poleg diftongov imamo tudi kombinacijo črk "sch" in "ch" kot tudi nemi "h", ki ga pišemo ne pa tudi izgovarjamo.
h se lahko izgovarja na dva načina:
-
Na začetku besede kot trdi [h]:
Hund (= pes) , Haare (= lasje) , Haus (= hiša) -
Kot nemi h, večinoma pred soglasniki l, m, n, r, kot tudi pred oziroma za samoglasniki. Potem se samoglasnik , ki stoji pred črko h izgovarja dolgo.
fehlen (= manjkati) , nehmen (= vzeti) , Zahn (= zob) , Lehrer (= učitelj) , sehen (= videti) , gehen (= iti) , Rehe (= srna)
Zapomni si: Besede, ki se začenjajo s q, sch, sp ali t, nikoli nimajo nemega h:
Pravilen izgovor glasov -ch in -sch je pomemben, kar nam kaže primer Kirche (= cerkev) in Kirsche (= češnja) . Obe besedi izgledata podobno vendar imata različna pomena in ju zlahka zamenjamo, če -ch oziroma -sch ne izgovorimo pravilno.
ch izgovarjamo na dva različna načina:
-
Za vokali (a,o, u, au) kot guturalni glas [x]:
Ach (= ah) , Buch (= knjiga) , Loch (= luknja) , Fach (= predal, delovno področje) , Dach (= streha) , doch (= vendar) -
Za vsemi drugimi vokali, za l,n,r in v obrazilu -chen pa kot mehki ch [ç]:
ich (= jaz) , Milch (= mleko) , Kirche (= cerkev) , manchmal (= včasih) , Mädchen (= dekle, deklica) -
Pred a, o, u, l, r, s kot [k]:
Chaos (= nered, zmešnjava) , Chor (= pevski zbor, kor) , sechs (= šest) , wachsen (= rasti) , Fuchs (= lisjak, lisica)
sch se izgovarja:
-
Kombinacija “sch” se izgovarja vedno kot en sam glas [ʃ]:
Fisch (= riba) , Kirsche (= češnja) , Mensch (= človek) , falsch (= napačno) -
Kombinacija črk "St" in "Sp " se ravno tako izgovarja kot [ʃ]:
Strafe (= kazen) , Stimme (= glas) , steil (= strmo) , spät (= pozno) , Spaß (= šala, zabava) , Sport (= šport)
Zapomni si: Pri besedi bisschen (= malo) se ne izgovarja "sch" ampak "ch".
Podvojitev samoglasnikov in soglasnikov
Pri nekaterih besedah je isti samoglasnik (vokal) zapisan dvojno in zaradi tega ga izgovarjamo dolgo.
V nasprotju s podvojenim samoglasnikom, povzročijo dvojni soglasniki, da je izgovorjava predhodnega samoglasnika kratka.
Črke "s, ß” in "ss"
Črko " s" lahko izgovorimo na različne načine. Poleg običajnega "s", se lahko pojavi "s" kot dvojni soglasnik " ss", obstaja pa tudi črka "ß".
Mehko izgovorjeni, zveneči "s" praviloma vedno pišemo z enostavno črko -s-.
-
Za posameznimi, kratkimi vokali stoji načeloma -ss-:
Fass (= sod) , Pass (= potni list) , Tasse (= skodelica) , fressen (= žreti) , Kuss (= poljub) , Fluss (= reka) -
Poleg tega -ss- vedno uporabljamo s sestavnim delom besede miss-:
Missverständnis (= nesporazum) , missachten (= prezirati) -
Črko -ß- pišemo za dolgim samoglasnikom /dolgim preglasom ali za diftongi:
Maß (= mera) , Soße (= omaka) , außen (= zunaj) , Straße (= cesta, ulica) , süß (= sladek) , fließen (= teči, izlivati se ) , heiß (= vroče)
Pomni: V Švici črke ß ne uporabljajo, tam stoji na njenem mestu vedno ss.